Professional Documents
Culture Documents
Oni akosi predpokladaj, e ako dlhoron univerzitn tudent filozofie by som o nej o to mal i vedie. Avak ja sa vdy pri poloen tejto otzky ctim nekomfortne. Prv o ma napadne, ke sa ma niekto tto otzku spta je ono samozrejm slovko neviem. Ako to vak nemem vedie? Ve predsa prehlasujem, e ijem filozofiou. Aby som tto nmietku mohol aspo trochu zoslabi pouijem analgiu s otzkou Kto si? Ke sa ma sptaj Kto som? chce sa mi poveda moje meno. To ako som bol vdy oznaovan, resp. ako sa vdy oznaujem. Avak vdy ma pri tomto nieo zaraz. Ve to predsa toto moje meno nie je vetko. Ve predsa to ma celkom nevystihuje. Som moje meno, ale predsa nm nie som. A tak je to i s filozofiou. Je mon hovori o lske k mdrosti, ako doslovnom preklade, ale to predsa filozofia len tak nie je. Filozofia je nieo viac, alebo menej, o to predsa nejde, ide o to, e nie je v rovnosti. Filozofia sa zaober pravdou. Ale to tie predsa nesta. Lebo pozorn lovek sa pta alej a kladie si otzku pravdy. Filozof je ten ktor sa zaober pravdou a aby sa ou mohol zaobera mus vedie o tto pravda je. A teda o je pravda? No tto otzka je jedna z najach. Avak jedno pri nej je (ne)ist a to to, e pravda nie je rovnos, ale nieo o vynieva. Pravda je to, o ide proti mnohosti. Zrove vak pravda mus by vnou. Ale mus by i proti istote. Preo je proti istote? Pretoe istota klame. A teda pravda je uprmnosou. Ako to, e istota klame? Istota si nrokuje absoltnos, avak absoltnosti nie je. Ni nie je ist, resp. len ni je neist. Tm sa nechce poveda, e vetko je neist. To nie. Istoty s. Ako napr. rodina, povolanie, sexualita, idely, peniaze, domov. Vetko to, oho sa lovek dr. Avak je tu hik. Jedinou zbraou, ktorou me filozof skutone proti istotm bojova je smr. Tto konenos, ktor kadmu loveku s istotami spsobuje zvra je to, preo nie je absoltnosti. Filozof tak mus ohlasova smr. Je nutn si by vedom, e ni nie je ist, lebo len smr je ist, avak tto smr ako ist je vpodstate neistota. o je teda filozofia? Filozofia je o pravde, ktor je vnimonosou (ako Heidegger tvrd, len v smrti je autenticita), ktor je primnosou, je neistotou a smrou.